2.6.2 	Az NSRK megnövekedett forrásainak felhasználásával kapcsolatos kérdések		
A 2007–2013-as időszakban Magyarország éves szinten várhatóan a jelenleg rendelkezésre álló források több mint háromszorosát használhatja fel. A források lehívásának és felhasználásának (abszorpció) kérdése minden eddiginél hangsúlyosabbá válik. A GDP 4%-át megközelítő forrástömeg teljes körű felhasználásához a következő megfontolások figyelembe vétele segíthet hozzá:	A források lehívásának és felhasználásának (abszorpció) kérdése minden eddiginél hangsúlyosabbá válik, ezért 	
·	A közösségi forrásokból a szükséges fejlesztéseknek lehetőleg minél szélesebb körét kell finanszírozni. 	Törekszünk az uniós források minél szélesebb körű felhasználására 
	
·	A központi végrehajtású fejlesztések koncentráltak legyenek:	kevés, koncentrált központi programot tervezzünk	
o	minél kevesebb programra töredezzenek,		
o	vegyék figyelembe a kohéziós politika reformjából adódó következményeket:		
– a programok egy alapból finanszírozhatók, bizonyos nagyságú (mintegy 10%-os) átjárhatóságot megengedve,		
-	a Kohéziós Alapból és az ERFA-ból érkező forrásokat közös programban kell megjeleníteni.		
·	A horizontális célok beépülését szolgáló eszköz- és feltételrendszert a stratégia operatív programjaival párhuzamosan kell kialakítani.		
·	Az abszorpció kérdésének egyik vetülete az önálló regionális operatív programok indítása, amelyek – más országok tapasztalatai szerint – az abszorpciós kapacitás jelentős bővülését eredményezhetik mind pénzügyi, mind menedzsmentterületen. Szándékaink szerint 2007 és 2013 között az Európai Regionális Fejlesztési Alap támogatásával megvalósuló fejlesztések  50%-a regionális és helyi programok megvalósítását szolgálja.	Önálló regionális operatív programokkal segíthetjük a források felhasználását.	
·	A fennmaradó tisztán hazai fejlesztési forrásokat az unió által nem támogatott célokra, prioritásokra kell koncentrálni.		
·	A sikeres forrásfelhasználás egy másik fontos feltétele a felkészült végrehajtási intézményrendszer, amelynek kialakítása az I. Nemzeti Fejlesztési Terv tapasztalatai alapján időigényes folyamat. A végrehajtás intézményrendszere kialakításának minél korábbi megkezdése csak az operatív programok kijelölésétől kezdve lehetséges. Az intézményfejlesztés komoly költségekkel járó feladatának finanszírozására a 2006-os költségvetésben meg kell találni a forrásokat. Ezért az operatív programok még a költségvetés tervezése előtt kijelölésre kerülnek.

	Időben el kell kezdeni a végrehajtási intézményrendszer felkészítését 	
2.6.3 	A regionális és ágazati fejlesztési területek lehatárolása 		
A regionális fejlesztési területek lehatárolásának szempontjai:		
·	településhez köthető, önkormányzati kompetenciák,
·	a régióban (tér-) strukturáló jellegű kiemelt, egyedi fejlesztések,
·	nem állami támogatás jellegű gazdaságfejlesztés (turizmus, gazdasági infrastruktúra, gazdasági szolgáltatás, kooperáció, innováció, K+F),
·	a helyi piacra termelő és szolgáltató mikrovállalkozások fejlesztéséhez vagy napi működési feltételeik szinten tartásához hozzájáruló programok,
·	egy régió/térség földrajzi adottságaival, jellemző sajátos gazdasági ágazatainak fejlődésével összhangban lévő fejlesztések,
·	helyi foglalkoztatási-képzési szükségletek kielégítése,
·	hátrányos helyzetűek segítése komplex térségi programokkal,
·	térségi és helyi infrastruktúra-fejlesztés,
·	a fenntarthatóság és életminőség helyi lehetőségei (de a rendszerek fejlesztése ágazati koordinációval, országosan egységes rendszerben – pl. egészségügy, közigazgatás),
·	egy régióban azonos cél elérése érdekében, több szervezet együttműködését igénylő integrált fejlesztési programok/projektek,
·	a régiókban működő civil szervezetek, gazdasági társaságok, önkormányzatok tevékenységének összehangolására, segítésére megyei, regionális szinten létrejött nonprofit fejlesztő szervezetek programjainak támogatása,
·	a helyi közösségi tevékenységet, civil szektort érintő kisebb fejlesztések, programok, melyek elsősorban a helyi, települési kisközösségek igényein alapulnak.	A szubszidiaritás elvének és az uniós pénzfelhasználás költségének figyelembevételével kell szétválasztani a regionális és ágazati operatív programok tartalmát	
		
1.1.1	Az OFK alapján elkészítendő tervdokumentumok ütemezése		
Az egységes nemzeti fejlesztéspolitika kialakításának fontosabb, 2006. első negyedévéig elkészülő dokumentumai a következők:		
·	Országos Fejlesztéspolitikai Koncepció: az Országgyűlés által elfogadandó átfogó tervdokumentum, amely tartalmazza a fejlesztéspolitika irányelveit, az ország fejlesztéspolitikai céljait 2020-ig, és amely egységbe rendezi a szakmapolitikai célokat. Az OFK így keretet teremt mind az uniós források segítségével, mind pedig a tisztán hazai forrásokból végrehajtott fejlesztésekhez.		
·	Országos Területfejlesztési Koncepció: kijelöli az ország hosszú és középtávú területpolitikai célkitűzéseit és prioritásrendszerét, megteremtve a területi szempontok következetes érvényesítésének lehetőségét mind a szakpolitikák, mind az országos és területi/regionális programok kidolgozásában. Ezáltal megadja az átfogó fejlesztési tervezés, és így a nemzeti fejlesztéspolitika területi vetületét is.30		
·	Nemzeti Stratégiai Referenciakeret: az uniós források felhasználásának alapjául szolgáló stratégiai dokumentum, mely kijelöli az operatív programokat és azok tartalmi elemeit, illetve már tartalmazza a források fő felosztási arányait.31		
·	Operatív programok: kijelölik a beavatkozási területeket (prioritásokat) és azok tartalmát, a források belső felosztását.		
·	Nemzeti Agrár- és Vidékfejlesztési Terv: kijelöli a terület forrásainak felhasználását.		
A fejlesztéspolitikán túlmutató, az uniós célkitűzésekhez és stratégiákhoz kapcsolódó keretdokumentumok:		
·	Fenntartható Fejlődés Stratégiája: a fejlesztések leghosszabb távú (2050) keretéül szolgáló koncepcionális dokumentum.		
·	Nemzeti Lisszaboni Akcióterv: négy évre (2005–2008) szóló gazdaságpolitikai, foglalkoztatáspolitikai cselekvési program, mely az uniós gazdaságpolitikai és foglalkoztatáspolitikai iránymutatások alapján meghatározza a magyar Kormány makrogazdasági, versenyképességi, foglalkoztatási stratégiáját.32		
2006 folyamán az OFK és az uniós források felhasználásnak ismeretében el kell végezni a tisztán hazai finanszírozású programelemek programozását és a középtávú fejlesztési költségvetésbe történő beillesztését.