3.2.6.1.	A közigazgatás megújítása 	
		
Az elektronikus alkalmazások átvétele nem jelenti automatikusan az új szemlélet elterjedését a közigazgatásban, csupán eszköze e szemléletváltásnak. Ezen túlmenően, a közigazgatás kapacitásfejlesztése terén az alábbi eszközök fontosak:	Az igazgatási rendszer 
korszerűsítése sokrétű 
feladatot jelent	
·	a politikaalkotás − kiemelten a jogalkotás − és a végrehajtás társadalmi eredményességének javítása;		
·	a civil társadalom közügyekben való részvételének erősítése;		
·	magasabb szervezeti teljesítmény elérése, a szolgáltatások minőségének javítása;		
·	a humánerőforrás felkészültségének javítása;		
·	a szubszidiaritás elvének érvényesítése.		
		
A politikaalkotási ciklus minden elemére kiterjedő, komplex folyamatirányítást kell megvalósítani. A döntés-előkészítés során elsődlegesen a jogalkotás és a stratégiai menedzsment javítására kell összpontosítani. Az egyértelműbb és egyszerűbb szabályozási környezet csökkenti a jogszabály-módosítások számát és oldja a jogalkalmazási nehézségeket. Emellett fokozott figyelmet kap a meghozott döntések végrehajtásának hatékonyabbá tétele, a végrehajtás nyomon követése és ellenőrzése. A tovagyűrűző hatások miatt e területeken érhető el a legnagyobb előrelépés.	Egyértelműbb szabályozási környezetre van szükség	

A minőségi jogalkotásra alapozott szabályozási környezet mérsékli a sürgős jogszabály-módosítási feladatok számát, emellett a jogalkalmazási nehézségek csökkentésével hatékonyabbá, gyorsabbá és egyszerűbbé teszi a feladatok végrehajtását. Kiemelten fontos beavatkozási terület a jogszabályokból eredő adminisztratív terhek csökkentése.	A minőségi jogalkotás csökkenti az adminisztratív terheket	
		
A társadalmi partnerek aktív bevonása a döntések előkészítésébe és végrehajtásába többet jelent a klasszikus partnerségnél: újraéleszti a helyi demokráciát, elősegíti a konszenzusos döntések meghozatalát, és könnyebbé teszi a végrehajtást. Ehhez szükség van – az elektronikus eszközök elterjesztésén túl – a közéleti aktivitás növelésére, vagyis:
·	a civil, állami és önkormányzati fórumok, kerekasztalok, egyeztető fórumok működtetésére;
·	a civil szféra érdekképviseleti és érdekérvényesítési rendszereinek a javítására;
·	a helyi nyilvánosság létrehozására, fejlesztésére, támogatására a kormányzás és politikaalkotás folyamataiban.	A társadalmi partnerek bevonására törekszünk	
		
A gazdasági szereplők és az állampolgárok elvárásaival összhangban szükség van a szervezeti teljesítmény növelésére, hogy csökkenjen a közigazgatási szolgáltatásokra fordított idő és pénz. Szervezetfejlesztési és -racionalizálási intézkedésekkel egyszerűsíteni lehet az ügymenetet, ami egyidejűleg csökkenti az ügyfelek terheit, és növeli az érintett közigazgatási szervek teljesítményét. Az igazságszolgáltatási szervek kapacitásának növelésével elő kell segíteni az ítélkezési idő lerövidítését. Az ügyfél-elégedettségi vizsgálatok eredményeire támaszkodva fejleszteni kell az állam által nyújtott szolgáltatások minőségét, kiemelt figyelmet fordítva a különböző csatornákon folyó ügyintézési formák egységes kezelésére. A közfeladatok ellátásába be kell vonni a társadalmi szervezeteket, ami javuló színvonalat is eredményezhet.	A szervezeti teljesítmény növelése a cél a közigazgatásban	
		
A humán erőforrás minőségének a javítása az egységes kormányzati személyzetpolitika keretein belül a toborzás átalakítására − pl. nyílt pályáztatási rendszer bevezetése a köztisztviselővé váláshoz −, a vezetői képességek fejlesztésére és a szakmai minőség javítására összpontosít, hangsúlyozza a teljesítményelv jelentőségét, közigazgatási kultúraváltásra törekszik. Mindez részint az új feladatokat megoldani képes tudás és képességek elterjesztését, részint pedig a 2008 után fellépő, erőteljes nyugdíjba vonulási hullám kezelését hivatottak szolgálni. A közigazgatás teljesítőképességének növeléséhez elengedhetetlen a személyes felelősség érvényesítése is.	A közigazgatásban dolgozók képzésére 
is összpontosítunk