Jelenlegi helyzet elemzése			

	– A stratégiai terület átfogó bemutatását szolgáló mutatószámok, dinamika elemzése 
– A területre ható főbb folyamatok, trendek (globális, európai, regionális, hazai tenden- ciák) vizsgálata
– A stratégiai területen azonosított ok-okozati kapcsolatok (pillérek, tényezők) elemzése, a problémafa kialakítása
– A területre vonatkozó horizontális szempontok, témák elemzése (pl. fenntartható fejlődés, esélyegyenlőség, regionális dimenzió)	5. ábra: Problémafa

	– Szabályozási és intézményi környezet feltérképezése és elemzése
– A területre vonatkozó megelőző stratégiák és programok eredményeinek áttekintése, értékelések tapasztalatainak összefoglalása (sikerek, kudarcok, ezek okai)
– Következtetések		
SWOT-elemzés elvégzése			
	A SWOT-elemzés strukturálisan rendezi azokat az információkat, melyek az adott stratégiai terület erősségeit (S), gyengeségeit (W), lehetőségeit (O) és a felmerülő veszélyforrásokat (T) foglalják össze. 		

	Az elkészült SWOT-elemzést fontos tételesen összevetni a helyzetelemzéssel abból a szempontból, hogy a koncepcióalkotás eme két eleme nem jutott-e ellentmondó megállapításokra (inkonzisztenciák). Az összevetés folytán felmerült esetleges módosítások keresztülvezetésével lezárul a SWOT-alkotás folyamata.
A SWOT-elemzés során érdemes szorosan együttműködni a partnerségbe bevont kormányzati és nem-kormányzati szereplőkkel, szakmai szervezetekkel és intézményekkel. Véleményeik, javaslataik elsősorban interaktív műhelymunkákon keresztül ismerhetők meg.		
Jövőkép (célállapot) meghatározása			
	– Külső, felettes célok azonosítása (ezek meghatározzák a stratégiai cél kijelölésének mozgásterét)
– Célérték- és/vagy értékalapú célállapot meghatározása
– A stratégia legmagasabb szintű céljainak (stratégiai cél, átfogó célok meghatározása		
Stratégiai alternatívák kidolgozása, a stratégia meghatározása			

	A tervezés során, a problémafa alapján számba kell venni azokat a területeket, ahol az állami beavatkozás lehetséges, hatékony és indokolt, majd bemutatni azon területeket, ahol a közvetlen beavatkozás megtörténhet. Ennek megfelelően lehetséges a konkrét beavatkozási területek és a kapcsolódó célcsoportok és beavatkozási módok meghatározása. 
	6. ábra: Stratégiai alternatívák

	A stratégiai alternatívák az egyes beavatkozási területek különböző kombinációiból jöhetnek létre. A stratégiai alternatívák számbavételénél azzal a feltételezéssel élünk, hogy a célállapot a korábbi stratégiaalkotási fázisokban már meghatározásra került. Itt azokat a szempontokat tekintjük át, amelyek az ugyanazon jövőkép elérését lehetővé tevő stratégiai alternatívák közötti választást segítik elő. A stratégiai alternatívák közti választás és annak indoklása eredményeképpen előáll a stratégia, mely a jelenlegi helyzetből a jövőkép eléréséhez vezető, az adott tervezési helyzetben legmegfelelőbb utat írja le.