Egyenlőtlenségek	Gyengeségek	Potenciálok	
Az ország fejlődését erősen meghatározzák a nemzetközi folyamatok	
		Magyarország fejlődését nagyban segítheti a világgazdaság várható dinamikus növekedése, ugyanakkor jelentősek a kockázatok is.	
		Az Európai Unió további bővítése új versenyközegbe helyezi Magyarországot	
		A Kárpát-medence nyújtotta lehetőségek jelentős gazdasági, társadalmi, környezeti hátteret jelent Magyarország fejlődése számára	
Gazdasági növekedés szerkezeti kockázatokkal	
	Az utóbbi években felerősödtek az egyensúlyi problémák 	1996 óta töretlen és gyors a gazdasági növekedésünk	
	Az energiaimporttól való függőségünk komoly makrogazdasági kockázattal jár 	A magyar munkaerő termelékenysége a rendszerváltás óta a fejlett országokét meghaladó mértékben nőtt.	
		Magyarország gazdasága rendkívül nyitott	
Alacsony aktivitás, stagnáló foglalkoztatás	
Különösen kistérségi szinten jelentősek a területi eltérések a foglalkoztatási helyzetben	Hazánkban alacsony a munkaerő-piaci részvétel	Jelentős lehetőségek a munkaerő a hatékonyságának növelésében	
	A képzetlenek közül dolgoznak a legkevesebben	A foglalkoztatás bővülését támogatja a kedvező kulturális attitűdök, a versengő piaci viszonyokhoz szokott vállalati foglalkoztatás	
	Sokan nem dolgoznak rossz egészségi állapotuk miatt 		
	A munkaerő migrációja és mobilitási lehetőségei alacsonyak		
	Számottevő a be nem jelentett foglalkoztatás		
	Kevesen tanulnak valóban "élethosszig" 		
Duális jellegű gazdasági szerkezet	
A gazdaság területi egyenlőtlenségei jelentősek és növekednek.	A kkv-k kevéssé alkalmaznak korszerű vezetési módszereket 	Magyarország sikeresen integrálódott a világgazdaságba	
A kis- és középvállalatok a legjelentősebb foglalkoztatók, azonban termelékenységük elmarad a nagyokétól	Alacsony a kkv-k együttműködési képessége és hajlandósága	A gazdaság szerkezete modernizálódott	
	A kkv-k piaci finanszírozása nehézkes	A nemzetközi vállalatok szerepe meghatározó	
	A K+F-ráfordítások elmaradnak az EU átlagától; különösen a vállalatok költenek keveset  	Nagyvállalataink nemzetközi összehasonlításban is versenyképesek	
	A jelentős bővülés ellenére lemaradásunk az információs társadalom összetevőiben számottevő	Jelentősek, de kihasználatlanok kutatói kapacitásaink	
Közlekedési rendszerünk fejlesztésre szorul	
Közlekedési hálózatunk Budapest-centrikus, és jelentős területi eltérések tapasztalhatók	A sűrű közlekedési hálózat ellenére a forgalmi igények számos helyen meghaladják az út- és vasúthálózat kapacitását	Magyarország gazdaságföldrajzi fekvése nagyon kedvező	
	Az úthálózat minősége elmarad a forgalmi igényektől	Az autópályák közelsége meghatározó volt a külföldi tőke telephelyválasztásában	
	Vasúthálózatunk hossza megfelelő, műszaki jellemzői gyengék	A vasúti áruforgalom nálunk is visszaszorul, de még kedvezőbb a helyzetünk az európai átlagnál	
	Nő az egyéni autóhasználat.		
	A közösségi közlekedés nem tud lépést tartani az agglomerációs ingázók számának növekedésével		
A piacgazdaságra való áttérés társadalmi áldozatokkal járt	
Jelentős egyenlőtlenségek vannak a kulturálódási lehetőségekhez való hozzáférésben	Jelentős tömegek szorultak ki a munkaerőpiacról	A társadalmi átalakulás megteremti a foglalkoztatási szerkezetváltás lehetőségét	
Tovább növekszik az inaktívak területi koncentrációja	Magyarország lakossága csökken és öregszik	Jelentősen emelkedett a lakosság képzettségi szintje	
A közszolgáltatásokhoz való rosszabb hozzáférés mélyíti a társadalmi kirekesztődést	Az ellátórendszerek fokozódó nyomás alá kerülnek	A közoktatás minőségi és strukturális megújulás előtt áll	
	Nem javul az oktatás eredményessége	A felsőoktatásban tanulók száma dinamikusan növekedett	
	Az iskolarendszer felerősítette a társadalmi különbségeket 	Gazdag szellemi-kulturális örökségünket jobban kell hasznosítanunk	
	Romlott a felsőoktatás eredményessége és költséghatékonysága.	A magyar egészségügyben jelentős tartalékok állnak rendelkezésre	
	A szakképzés nem igazodott a munkaerőpiaci igényekhez	Bizonyos területeken azonban növekszik a civil aktivitás	
	A felnőttkori képzésben való részvétel alacsony, jelentősek az egyenlőtlenségek		
	Az alacsonyabb képzettségűek a jogaikat is nehezebben érvényesítik		
	Fejlettségi szintünkhöz képest nagyon rossz az egészségi állapotunk		
	Gyenge hazánkban az egészségtudatosság		
	Az egészségügyi ellátás rendszere elavult		
	A magyar egészségügy még mindig betegség-központú 		
	Az ellátás infrastruktúrája is korszerűtlen		
	Az egészségügy hiányosságai komoly terhet jelentenek a gazdaság számára is		
	Az inaktivitás a szegénység újratermelődéséhez vezet		
	A szociálpolitika hibás ösztönző rendszere felerősítette a kirekesztődést		
	A leszakadás a roma népesség körében különösen nagyarányú		
	A fogyatékossággal élők alig vannak jelen a munkapiacon		
	Szülés után a nők nehezen tudnak munkába állni		
	Növekvő gond a gyermekszegénység		
	A társadalmi kapcsolatok gyengék		
Környezeti értékek, komoly deficitekkel	
A városi térségek sajátos környezeti gondokkal küzdenek	Egyre szélsőségesebb időjárási viszonyokra kell felkészülnünk	Hazánk környezeti állapotát befolyásolja a Kárpát-medencei ökológiai rendszer minősége 	
	Magyarország környezethasználata fenntarthatatlan, bár jobb az EU-15 átlagánál	Teljesítjük a kiotói feltételeket	
	Alacsony a környezettudatosság szintje	Természeti adottságaink igen kedvezőek	
	Épített örökségünket veszély fenyegeti	Termálvíz- és geotermikus energiakészleteink jelentősek.	
		A környezet állapota még jó, de sokat kell tennünk a megőrzéséért	
		Energiafelhasználásunk nem változik, de energia hatékonyságunk javul	
		Komoly lehetőségeket rejt a városrészek és a vidéki térségek újjáélesztése	
Növekvő területi különbségek	
A fejlettség területi különbségei az elmúlt 15 évben nem csökkentek	A regionális tudásközpontok nem tudnak a térségi fejlődésben jelentős szerepet betölteni. 		
A fejlődés a központokban koncentrálódik	A nemzeti kisebbségek különbözőképpen alkalmazkodtak a rendszerváltáshoz	Magyarország vidékies jellegű térségei szerkezetátalakítás előtt állnak	
Jelentősek a területi eltérések a foglalkoztatási helyzetben	A közlekedési kapacitások nem segítik a kistérségi fejlődést.	Néhány régiókon átnyúló nagy térségünk összehangolt fejlesztést igényel	
Az iskolarendszerben nagyok a területi különbségek			
Az egészségügyi ellátórendszerben is jelentősek a térségi különbségek			
A szegénység területi koncentrációja nő			
Az állam szerepének újragondolása	
A közigazgatás rendszerének decentralizációja újragondolást igényel	A magyar közigazgatás nem eléggé hatékony	A jog- és intézményrendszer kialakult, de fejlesztésre szorul	
	A közigazgatásban sem a korösszetétel, sem az ösztönzési rendszer nem megfelelő		
	Európai összehasonlításban alacsony a jogkövetés szintje		
	Komoly lemaradásunk van a minőségi jogalkotásban		
	A közszolgáltatások alig támaszkodnak az infokommunikációs technológiákra