2.4 Magyarország stratégiai céljai a fejlesztéspolitikában és elérésük módja		
Az ország fejlesztéspolitikai átfogó céljának elérése érdekében az alábbi stratégiai célok megvalósítása szükséges 2020-ig:14 
1.	A versenyképesség tartós növekedése
2.	A foglalkoztatás bővülése
3.	A versenyképes tudás és műveltség növekedése
4.	A népesség egészségi állapotának javulása
5.	A társadalmi összetartozás erősödése
6.	A fizikai elérhetőség javulása
7.	Az információs társadalom kiteljesedése
8.	A természeti erőforrások és környezeti értékek fennmaradása és fenntartható hasznosulása
+1.  Kiegyensúlyozott területi fejlődés		
Az immár EU-tag Magyarország középtávú fejlesztéseit alapvetően befolyásolja az Európai Unió lisszaboni stratégiája. A 2000-ben elindított, majd 2005 márciusában megújított lisszaboni folyamat középpontjában a versenyképesség javítása és a foglalkoztatás növelése áll. Bár egyetértünk a célok újrafogalmazásával, nem feledkezhetünk meg a korábbi célokról sem; inkább az elérésükhöz igénybe vett eszközöket kell másként alkalmaznunk.	Fejlesztéspolitikánk illeszkedik az EU lisszaboni stratégiájához	
Hazánk fejlesztéspolitikájának fő céljai ezért – a versenyképesség és a foglalkoztatás növekedése mellett – a társadalmi és területi kohézió, valamint a fenntartható fejlődés megvalósítása. A lisszaboni célok megvalósításához elő kell mozdítani a gazdaságba, az emberi erőforrásokba és a környezet fenntartható hasznosításába történő beruházásokat.	A növekedés és a foglalkoztatás mellett célunk a társadalmi és területi kohézió valamint a fenntartható fejlődés megvalósítása	
Mi is kiemelkedően fontos célként kezeljük a tudásalapú gazdaság és társadalom megteremtését. A kutatás-fejlesztést és az innovációt olyan  területekre kell összpontosítani, amelyek nagymértékben hozzájárulnak versenyképességünk javításához. Miként az Európai Unió egészét, úgy Magyarországot is vonzóbbá kell tenni a világ tehetséges diákjai, kutatói és tudósai számára. Elő kell segíteni az információs és kommunikációs technológiák széles körű alkalmazását.	Versenyképességünk fő forrása a tudásalapú társadalom lesz	
A foglalkoztatás területén igen jelentős Magyarország elmaradása. Munkaerőpiacunk legfontosabb jellemzője az inaktivitás kiugróan magas szintje – vagyis az, hogy a munkaképes korú lakosságnak csak jóval kisebb része dolgozik (legálisan), mint az Európai Unió többi tagállamában. Az előttünk álló időszak kiemelkedő feladata ezért a foglalkoztatottsági szint erőteljes emelése, elsősorban az inaktívak munkaerő-piaci részvételét biztosító összetett eszközrendszerrel, valamint az oktatás-képzés és a gazdaság igényei között ma még meglévő szakadék lehető leggyorsabb, legnagyobb mértékű szűkítésével.	A foglalkoztatás szintje nálunk alacsonyobb, mint az EU–15 átlaga	
Kiemelkedő figyelmet fordítunk a társadalmi és területi kohézióra egyaránt, mivel az szélesíti a versenyképesség bázisát. A fő lisszaboni célok végrehajtása ugyanis olyan felzárkózási feladatokat ad, amelyek nem teljesíthetők a kohéziós politika eszközei – közülük is különösen a széles értelemben vett infrastruktúra fejlesztése – nélkül. Ezért szükségesek az olyan környezetvédelmi intézkedések, amelyek fenntarthatóvá teszik a gazdaság fejlődését, elősegítik a természeti erőforrások megfontolt és takarékos használatát. A hosszú távú versenyképességnek persze ugyanígy előfeltétele a társadalmi kohézió erősítése. Így az esélyteremtés, a társadalom képzettségi szintjének emelése és egészségi  állapotának fejlesztése is hatékonyan járulhat hozzá a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatás bővítéséhez.	A lisszaboni stratégia “társadalmi” céljai is segíthetik a versenyképességet