2. ábra:	Születéskor várható egészségben töltött évek száma, 2003

Forrás: Eurostat.		
		
Az egészségi adatok regionális különbségei csekélyek, ugyanakkor az ellátórendszer teljesítménye jelentősen szóródik. A hazai ellátórendszer struktúrája egyenlőtlen és kórházcentrikus, nagyrészt még mindig a korábbi, központilag irányított egészségügyi rendszer öröksége, igen jelentősek a területi, kapacitás- és méretbeli különbségek. Nem, vagy csak nagyon lassan képes alkalmazkodni a szükségletekhez és a lakossági elvárások változásához, illetve a korszerű gyógymódok nyújtotta lehetőségekhez. A tudományos eredmények csak jelentős késéssel és területileg egyenlőtlenül kerülnek be a gyógyítási gyakorlatba. A rendszer működését nagymértékben aláássa a hálapénz intézménye. Mindezek az egyébként is szűkös források rossz hatásfokú felhasználásához vezetnek.	Az egészségügyi ellátás rendszere elavult	
		
Az ellátórendszer tevékenységének középpontjában elsősorban a betegség gyógyítása és az utólagos kezelés áll; a külföldön már működő, életvezetési tanácsokat adó egészségügy gyakorlatilag nem létezik. Az ellátórendszer szerkezetén belül még mindig a legnagyobb költségű kórházi ellátás a meghatározó. Míg az OECD-országokban ezer lakosra 4 kórházi ágy jut (s a törekvés a 2 kórházi ágy/ezer lakos szint elérése), addig Magyarországon 6 ágy jut ezer lakosra.	A magyar egészségügy még mindig betegség-központú 	
		
Az ellátás infrastruktúrája részben elavult, részben nem felel meg a megbetegedési struktúrának. Az eszköz- és műszerállomány az elmúlt tíz évben elöregedett, az új műszerek aránya csökkent. Az eszközellátottság régiónként, intézményenként, sőt intézményen belül is rendkívül egyenlőtlen eloszlású. A használatban lévő korszerűtlen eszközök nemcsak az ellátás biztonságát, hanem olykor még a személyzetet is veszélyeztetik. Az esetlegesen fellépő diagnosztikai hibák, a beavatkozás szövődményei többletköltséget okoznak.	Az ellátás infrastruktúrája is korszerűtlen	
		
Az egészségügyi ellátórendszer pazarló szerkezete hatással van az állami kiadások (és az államháztartási hiány) mértékére. A nem megfelelő egészségi állapot és a nem megfelelő minőségű, hatékonyságú egészségügyi ellátórendszer negatívan hat a konvergencia kritériumok teljesítésére és az ország versenyképességére is.	Az egészségügy hiányosságai komoly terhet jelentenek a gazdaság számára is	
		
A magyar egészségügyben jelentős tartalékok állnak rendelkezésre. A fejlődés alapja lehet a nemzetközileg is elismert magyar egészségügyi szaktudás, az egészségfejlesztésben pedig a meglévő térségi tisztiorvosi és védőnői hálózat. Magyarország nemzetközi viszonylatban kiemelkedő gyógyfürdő kapacitásokkal rendelkezik, amelyek ma még nem épülnek be megfelelően a hazai lakosság gyógyításába, egészségmegőrzésébe.  Az ellátórendszer szervezetének javulásáról tanúskodik, hogy – az I. NFT és a hazai támogatási programok (Népegészségügyi Program, egynapos sebészeti pályázat, háziorvosi prevenciós pályázat) eredményeként -a kórházi ellátás mellett kialakult a szükséges háttértevékenység. Ilyenek a végleges (kórházi kezelést nem igénylő) ellátásra is képes korszerű alap- és sürgősségi ellátás, illetve az olyan költségkímélő beavatkozások, mint az ambuláns-diagnosztikai tevékenységek, az egynapos ellátási formák és az ápolási, rehabilitációs tevékenységek.	A magyar egészségügyben jelentős tartalékok állnak rendelkezésre