Erősségek	Gyengeségek	
–	A Kormány rendelkezik kábítószerügyi szakmai kapacitásokkal, valamint számos szakmai háttérintézmény is segíti a szakmai döntéshozatalt. 
–	Magyarország 2000 óta rendelkezik nemzeti drogstratégiával.
–	Kialakult a kábítószer-probléma megismeréséhez szükséges intézményi infrastruktúra.
–	A 18 év alatti korosztály körében két, nemzetközi standardok alapján végzett (ismétlődő) vizsgálat is történt az elmúlt másfél évtized során (HBSC és ESPAD).
–	A felnőtt lakosságra kiterjedő vizsgálatok vonatkozásában is van hazai tapasztalat.
–	A szociális területen szélesedett az ellátások köre.
–	Az ellátórendszer működésének keretei jogilag szabályozottak.
–	A Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központon keresztül rendszeres adatgyűjtés folyik a területet érintő legfőbb változásokról.	–	A különböző ágazatokhoz tartozó intézkedések, intézmények között gyenge az együttműködési készség (oktatás/képzés – munkaügy – szociális ágazat – egészségügy). 
-	Egyes szakterületek, kiemelt problémakörök (devianciák, függőségek, betegségek) kezelésére nem rendelkezünk érvényben lévő stratégiával. 
-	A már meglévő, különböző szakterületi stratégiák, illetve cselekvési terveik összehangolása csak részben valósul meg.
-	2007 után nem készült a felnőtt lakosság szerfogyasztására irányuló felmérés.
-	Az ellátórendszer egyes elemei hiányoznak (pl. gyermek-addiktológiai ellátás).
-	Szinte teljes egészében hiányzik a drogstratégia helyi szintű (regionális, megyei, városi stb.) döntéshozói beágyazottsága.
-	Az ellátórendszer területi egyenetlenségeket mutat.
-	Az egyes szolgáltatási formák esetében nincs egységes szakmai iránymutatás. 
-	A stratégiai dokumentum jellege koncepcionális, szemléleti és értelmezési keretet nyújtó, így az egyes regionális különbségekre csak korlátozottan képes reagálni.
-	A forrásallokáció a legtöbb estben csak lassan tudja követni az ellátórendszerben jelentkező változó szükségletek forrásigényét. Ez többek között nehezíti az egyes ellátási formák szinten tartását, fejlesztését. 	
Lehetőségek	Veszélyek	
-	A Nemzeti Drogellenes Stratégia szempontjából kiemelten jelentős ágazati területek közül több egy minisztérium irányítása alá tartozik (oktatás/képzés –szociális – egészségügy).
-	Folyamatban van az egyes szakmai fogalmi keretek újragondolása (ágazatok közötti, ágazaton belüli párbeszéd), az egyes szakmai folyamatok szabályozása.
-	Számos jó gyakorlat létezik a civil és egyházi területen.
-	Az Európai Unió rendelkezik drogstratégiával és kapcsolódó akciótervvel (iránymutatás az uniós tagállamok számára).
-	A nemzetközi kapcsolatrendszerből számos jó gyakorlatot, működő technikát megismerhetünk.
-	Aktív társadalmi, nem kormányzati szereplői vannak a hazai kábítószer-politikának. 
-	Az infokommunikációs technológia kulcsszerepet tölt be a közbeszéd témái, a beállítódások, vélemények, ítéletek, az értékvilág és az életmód alakításában.
-	A Korai Jelzőrendszer létfontosságú az újonnan megjelenő “legális” szerekre reagáló ellátórendszeri és büntetőjogi lépések megtételéhez.
-	A Kábítószerügyi Egyeztető Fórumok működési tapasztalatai hozzájárulhatnak a drogstratégia helyi szintű, döntéshozói beágyazódásának erősítéséhez.	-	A drogfogyasztással kapcsolatos elfogadó attitűdök (elsősorban a fiatalok, fiatal felnőttek vonatkozásában) szélesebb körben elterjedhetnek a társadalomban.
-	A drogfogyasztókkal szembeni (elsősorban a felnőtt lakosság részéről megjelenő) túlzott társadalmi előítélet ronthatja egyes beavatkozások hatékonyságát.
-	A területen működő állami és társadalmi szervezetek túlnyomó részt forráshiánnyal küzdenek.
-	Gyorsan változik az illegális szerek fogyasztási mintázata. Újabb és újabb szerek jelennek meg a drogpiacon.
-	Egyes területeken (például gyermekpszichiátria, gyermek-addiktológia szakemberhiány mutatkozik.
-	A”függőség kultúrája”, a negatív társadalmi minták (pl. széles körben elfogadott alkoholfogyasztás, dohányzás).