1.2.3.	Az Új Magyarország Fejlesztési Terv elkészítésében részt vevők, a tervkészítés menete	
		
A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó fejlesztési terv kidolgozásának tartalmi és szervezeti kereteiről szóló 1076/2004. (VII. 22.) kormányhatározat alapján a fejlesztési terv az európai integrációs ügyek koordinációjáért (később az európai ügyekért) felelős tárca nélküli miniszter, illetve – 2006 júniusától – a fejlesztéspolitikai kormánybiztos irányításával, a Nemzeti Fejlesztési Hivatal, majd Nemzeti Fejlesztési Ügynökség koordinációjában készült. Az egyes fejezetek tartalmi előkészítésében az ágazati minisztériumok és országos hatáskörű hivatalok mellett részt vett a Magyar Tudományos Akadémia, a regionális fejlesztési tanácsok, valamint – szakértői közreműködéssel – több tudományos kutatóintézet és tanácsadó szervezet.	A tervezésben a közigazgatáson kívül a tudomány képviselői, a régiók és civil szervezetek is részt vettek	
		
A terv kidolgozása során rendszeres konzultációt folytattunk az I. Nemzeti Fejlesztési Terv Irányító hatóságaival, tapasztalataikat hasznosítottuk.		
		
Az 1076/2004. (VII. 22.) kormányhatározatban megfogalmazottaknak megfelelően első lépésben elkészült az Országos Fejlesztéspolitikai Koncepció és az Országos Területfejlesztési Koncepció, amelyeket az Országgyűlés 2005. december 14-én határozatban fogadott el. E dokumentumok és a lisszaboni célok hazai megvalósítását szolgáló Nemzeti Akcióprogram alapján 2005 szeptemberében megkezdődött az Új Magyarország Fejlesztési Terv előkészítése.	A tervek fő céljait az Országgyűlés jelölte ki	
		
A Nemzeti Fejlesztési Hivatal az érintett szaktárcák tervezői részlegeivel együttműködve, összesen csaknem 400 fő részvételével műhelyvita-sorozatot szervezett a fejlesztési terv megalapozására. A műhelyviták megállapításai beépültek a terv helyzetelemzési és stratégiai fejezeteibe. A következő 13 szakterület kérdéseiről szerveztünk műhelyvitákat:	A tervezést megalapozó szakmai vitákon több százan vettek részt	
1.	a demográfiai helyzet javítása,		
2.	a társadalmi tőke erősítése,		
3.	a fizikai elérhetőség javítása,		
4.	a magyar gazdaság versenyképességének tartós növelése,		
5.	az információs társadalom kiteljesítése,		
6.	a versenyképes tudás és a műveltség növelése,		
7.	a népesség egészségi állapotának javítása,		
8.	a foglalkoztatás bővítése,		
9.	a kultúra szerepe,		
10.	a természeti erőforrások és környezeti értékek védelme és fenntartható hasznosítása,		
11.	a biztonsági helyzet javítása,		
12.	a kiegyensúlyozott területi fejlődés középtávú céljai,		
13.	a társadalmi összetartozás erősítése.		

1.2.4.	Az Új Magyarország Fejlesztési Terv társadalmi egyeztetése	
		
Az Új Magyarország Fejlesztési Terv előkészítésében a társadalmi szereplők már korai fázisban részt vehettek. A tervet előkészítő Országos Fejlesztéspolitikai Koncepció összeállításakor több tucat fórumon ismertettük a célokra vonatkozó elképzeléseket, és szakmai, illetve regionális vitasorozatot rendeztünk a munkát megalapozó vélemények összegyűjtésére. Az elkészült koncepció társadalmi vitája 2005 nyarán és kora őszén, két hónapon át tartott. Ennek keretében csaknem négyszáz szervezet nyilvánított véleményt. Az írásban beküldött javaslatok, valamint a partnerek által visszaküldött kérdőívek mindegyikét nyilvánosságra hoztuk az Nemzeti Fejlesztési Hivatal honlapján. Magának a fejlesztési tervnek a partnerségi megalapozására első lépésként a már említett 13 tervezői műhelybeszélgetés szolgált, ahol több száz szakértő és sok szervezet képviselője vett részt. Ezt egészítette ki 19 megyében a régiós és helyi fejlesztési elképzelések megismertetésére a helyi sajtóval együttműködve, széles nyilvánosság mellett megszervezett fórumsorozat.
	A partnerek már a tervet megalapozó koncepció elkészítésében is aktívan részt vettek 	
A miniszterelnök által vezetett Fejlesztéspolitikai Kabinet a 2006. február 27-i ülésén – első olvasatban – elfogadta és partnerségi egyeztetésre bocsátotta a fejlesztési tervet. Ez a dokumentum még nem tartalmazta a stratégiát megalapozó társadalmi-gazdasági helyzetértékelést, az operatív programok közötti forrásmegosztás tervezetét, valamint az intézményi rendszerre vonatkozó javaslatot. A partnerségi egyeztetés 2006. február 28-ától április 3-ig zajlott le. Ennek során 4900 társadalmi, szakmai, civil és helyi szervezet kapott közvetlen felkérést a dokumentum vitájában való részvételre, a dokumentumot magát pedig ez idő alatt mintegy 30 ezren töltötték le az NFH honlapjáról. A felkérésre végül 470 szervezet juttatta vissza a dokumentummal kapcsolatos véleményét. A fejlesztési programok közötti szinergia megteremtése érdekében, a társadalmi egyeztetés idején tíz olyan vitát szerveztünk, amelyek a legjelentősebb érdekcsoportok számára lehetővé tették a közös platform kialakítását.	A fejlesztési terv korábbi változatához több százan szóltak hozzá	
		
A társadalmi egyeztetés egy újabb szakasza indult el 2006 augusztus elsején, amikor a kormány – immáron második olvasatban – partnerségi vitára bocsátotta az Új Magyarország Fejlesztési Tervet. A dokumentum már tartalmazta a helyzetértékelést, a pénzügyi allokációra vonatkozó táblázatokat és a legfontosabb indikátorokat is. A társadalmi egyeztetés szeptember második feléig tartó szakaszában a dokumentum mindenki számára elérhető volt az interneten, s alig egy hónap alatt csaknem 11 ezren töltötték le. 
A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség mintegy 4 és félezer szervezetet kért fel arra, hogy mondjon véleményt, tegyen javaslatokat a dokumentummal kapcsolatban. A fejlesztési tervet megtárgyalták a legfontosabb országos érdekegyeztető makrofórumok, köztük a Gazdasági és Szociális Tanács, az Országos Érdekegyeztető Tanács, az Országos Területfejlesztési Tanács, az Országos Környezetvédelmi Tanács és a Magyar Tudományos Akadémia. Konzultációt folytattunk a magyarországi történelmi egyházak képviselőivel is. Mindezen túl a prioritásokhoz kapcsolódó ágazati, illetve regionális egyeztetéseket szervezett az Ügynökség. A dokumentumot megtárgyalta mind a hét magyarországi régió fejlesztési tanácsa, és külön megvitatták a közlekedésben, a humán területeken, a gazdaságfejlesztésben, az államreform, a környezetvédelem és a területfejlesztés területén érintett szakmai szervezetek. Ezeknek az egyeztetéseknek a menetrendje és teljes anyaga ez NFÜ honlapján, a http://www.nfh.hu/ címen letölthető. A szeptember 4-i határidőre mintegy 600 szervezet és magánszemély csaknem 300 véleményt juttatott el írásban a tervezőkhöz, ezek feldolgozása megtörtént. Az átláthatóság jegyében valamennyi beérkezett vélemény letölthető a honlapon. A parlamenti pártok szakértőivel külön egyeztetésre is sor került és az Új Magyarország Fejlesztési Tervről 2006. október 17-én vitanapot tartott az Országgyűlés. A régiók képviselőiből, a Gazdasági és Szociális Tanács delegáltjaiból, valamint egy-egy szakterület kiválóságaiból megalakult Nemzeti Fejlesztési Tanács is megvitatta a partneri véleményekkel módosított fejlesztési tervet. A kormány a társadalmi egyeztetések eredményét figyelembe véve ezt követően dönt a dokumentumról, mielőtt azt az EU Bizottságnak benyújtaná.	A társadalmi egyeztetés egy újabb szakasza indult el 2006 augusztus elsején	
		
A társadalmi egyeztetés folymatába bevont főbb szervezetek listáját az 1.sz. melléklet tartalmazza. 		
		
Több olyan felvetés érkezett a partnerektől, amelyeket az Új Magyarország Fejlesztési Terv megvalósítását szolgáló operatív programok tervezése során vizsgálunk meg. Az operatív programok társadalmi egyeztetését október második felében indítja el a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség		
		
A társadalmi egyeztetés alapvetően visszaigazolta az eredeti célkitűzések megalapozottságát, ugyanakkor a partnerek nagyobb hangsúlyt helyeztek az elérhetőség javítására, az információs és a tudásalapú társadalom fontosságára, valamint a környezeti és társadalmi fenntarthatóság szempontjaira. 	A partnerek jórészt megerősítették a tervezők javaslatait	
		
A beérkezett partneri vélemények alapján az alábbi területeken vált szükségessé a fejlesztési terv hangsúlyosabbá tétele: 
§	a társadalmi kohézió elemeinek, az esélyegyenlőségnek mint horizontális politikának tartalmasabbá tétele, kiemelten a nemek közti egyenlőség területén;
§	a fenntarthatóság humán dimenziójának fontossága, a népességfogyás megállítása, migráció várható hatásainak ellensúlyozása; 
§	a KKV-k fejlesztése, elsősorban a K+F és innovációs eredményeknek a szolgáltatásokban, termékekben való megjelenítése; 
§	a turizmus erőteljesebb megjelenítése; 
§	munkahelyteremtésen keresztül a munkaerő-kereslet növelése a gazdaságfejlesztés kapcsán;
§	a rugalmas foglalkoztatási formák ösztönzése és a be nem jelentett munkavégzés felszámolására vonatkozó elemek erősítése;
§	a szegénység átörökítésének, valamint a társadalmi kirekesztés gyermekkori kialakulásának megakadályozása;
§	alapkészségek fejlesztése (idegennyelv-tudás, a matematikai készségek, a digitális írástudás, a vállalkozói készségek, az anyanyelvi készségek).	A társadalmi egyeztetés alapján történt tartalmi módosítások	
		
A partnerek felhívták a figyelmet az alábbiakra is:		
§	a feladatok megoldása integrált megközelítést és a tervben megfogalmazottakon túl több eszköz igénybevételét is szükségessé teszi; 
§	a konvergencia programmal való összhang kritikus, ezért az egyensúly megteremtésének negatív hatásait a fejlesztési periódus első időszakában csökkenteni szükséges, míg a második időszakban már az abszolút növekedéshez járulhatnak hozzá a fejlesztési források; 
§	a forrásokat úgy kell a közszolgáltató rendszerek megújítására fordítani, hogy az egyszerre szolgálja a költséghatékonyságot és a minőségjavítást;
§	a humán szféra fejlesztése és az együttműködések javítása a civil szféra megerősítését is szolgálja, ezért az e területre allokált források társadalmi-gazdasági megtérülése jelentős;
§	az integrált vidékfejlesztés fontossága miatt különösen fontos az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alappal az együttműködés;
§	a következő programozási időszakban a végrehajtás intézményrendszere váljék egyszerűbbé és "pályázóbarátabbá".		
		
A partnerségi egyeztetés keretében – a fenti időhatárokon is túlmenően – az uniós rendelet értelmében folyamatosan egyeztettünk az Európai Bizottsággal. E konzultáció eredményei beépültek a stratégiába.	Egyeztettünk az Európai Bizottsággal is