Erősségek	
Gyengeségek	
–	hagyományosan erős, nemzeti identitást támogató eredményesség	–	szűkös állami források az egészségmegtartó testmozgás finanszírozására	
–	kiemelkedő sportolóink életfelfogása, életvitele alkalmas arra, hogy a társadalom példaképévé váljanak	–	a sportban rejlő társadalmi-gazdasági katalizátorhatás nem érvényesül	
–	versenysportunk rendkívül jelentős nemzeti érték	–	a szabadidősport szokásrendszerének mintái nem alakultak ki	
–	a sport kiválóan alkalmas a közösségi kohézió erősítésére	–	kevés az utánpótlás-nevelési programokban részt vevő fiatal sportolók száma	
–	nagy szakmai tapasztalattal, tudással rendelkező humán tőke, elkötelezett edzők, testnevelők	–	az utánpótlás-nevelésből kieső, a versenysportból lemorzsolódó gyermekek sportolási lehetősége nem biztosított, megoldatlan az átjárás a szabadidősport irányába	
–	erős sportnemzet, ami alapját képezi a sportoló nemzetté válásnak	–	a volt sportolókkal (szenior korosztály) a kapcsolattartás hiányosságai	
–	megalapozott sportegészségügyi háttér a regisztrált szabadidő-sportolók számára kialakítandó szűrési gyakorlathoz	–	nem kapcsolódnak össze a sportban meglévő források más európai, ágazati, önkormányzati és privátgazdasági forrásokkal	
–	működő és minőséget képviselő utánpótlásrendszer (Héraklész-programok)	–	a hazai sporttudományi kutatási eredmények nem elég gyakorlatorientáltak, gyenge a kapcsolat az elmélet és a praxis között	
–	működő diáksportrendszer	–	Nyugat-Európához képest alacsony a sportban főfoglalkozásúak aránya az aktív népességhez viszonyítva	
–	a szabadidősport hagyományából következően – főleg az idősebb korosztályban – jelentős a sportot segítő önkéntes tevékenység	–	a sikeres építési program ellenére kevés a sportolásra alkalmas tér (kevés tornaterem, tanuszoda)	
–	a sportoló gyermekek szüleinek elkötelezettsége jelentős a sportolási tevékenység aktív támogatása iránt	–	a fogyatékos sportolókat befogadó egyesületek hiánya	
–	nagyszámú önkéntes részvétele		

Lehetőségek	
Veszélyek	
–	lehetőség a sportoló nemzet megszületésére	–	fennmarad a forráshiány, a finanszírozási modellek nem támogatják a fenntartható modellek kialakítását	
–	sportideánk társadalmi stratégiává alakul	–	az európai források fejlesztő hatása nem támogatja megfelelő mértékben a szabadidős sportot, rekreációs sportot, aktív turizmust	
–	magas a diáksportba, valamint a szabadidősportba középtávon potenciálisan bevonható emberek száma (utóbbi 900e – 1 millió fő)	–	a humán ágazatok törekvései nem kapcsolódnak össze, nem találják meg a szinergikus kapcsolódási pontjaikat, ennek következtében nem jön létre forráskoncentrálási lehetőség, nincsenek közös projektek	
–	a sportszféra számára is rendelkezésre álló magas színvonalú minőségbiztosítási modellek	–	a szabadidő-gazdaság továbbra sem fejlődik, részesedése nem növekszik a gazdasági tevékenységek körében	

Lehetőségek	
Veszélyek	
–	a sportban rejlő innovatív elemek kapcsolódnak a humán területek innovatív elemeihez	–	hosszú távon sem teremtődnek meg a feltételei egy természetes kereslet-kínálati viszony kialakulásának a szabadidő-gazdaság területén	
–	a már létező Regionális Fejlesztési Tanácsokhoz kapcsolódhatnak a Regionális Sportbizottságok, befolyásolhatják az ott folyó tervezési-döntési folyamatokat	–	fennmarad a választás szükségszerűsége sport és tanulás, kulturálódás között	
–	működő nemzetközi (finn és japán) minták a multifunkcionális szolgáltató központok	–	az ágazati esélyegyenlőségi figyelem és program továbbra sem lesz elég karakteres, nem szerveződik egységes egésszé	
–	a kialakuló kistérségi társulásokkal új, alkalmas színterek jönnek létre a szabadidő-gazdaság igényeit kiszolgáló multifunkcionális szolgáltató központok kialakításához	–	fenntartási nehézségek az intézményfenntartók számára a különböző sportlétesítményekkel kapcsolatban (rentabilitás)	
–	megfelelően humántőke (működő szabadidő-szervezők, volt pedagógusok, állástalan fiatal diplomások, testnevelők, edzők) a szolgáltató központokhoz kapcsolódó rekreációs, illetve szabadidősportos tevékenység koordinálásához megfelelő szakembergárda képzéséhez		
–	meglévő hatalmas termálvízkincs az egészségturizmus-rekreáció kihasználására		
–	színvonalas hazai IT háttér a sportszférát támogató információs rendszer kialakításához